*+I+grupa+*++-+RENESANSA+(istrazivacki+rad+ucenika)

ZADATAK: 1. MUSKI KOSTIM U VREME RENESANSE (XV I XVI vek Italija, Spanija, Nemacka, Engleska i Francuska)

Uputstvo za rad: Detaljno prouciti muski kostim renesanse: formu, elemente, delove, od kojih se materijala izradjivao, koji kolorit je bio zastupljen, ukrasi, frizura, kape, obuca.. __Da li je klasna razlika uticala na izgled kostima pripadnka razlicitih staleza i koje su razlike (plemstvo, svestenstvo, ljudi na selu...)?__

a) Materijal koji je dokumentovan fotografijama, video zapisima i td. treba postaviti na ovoj stranici ispod teksta koji predstavlja uputstvo za rad. Velicina materijala koji postavljate na ovoj stranici nema ogranicenja, ali sadrzaj koji postavljate ne bi trebao da bude previse obiman i morate jako da vodite racuna o pravopisu. U okviru ovog zadatka, pozeljno je da materijal postavljate u kontinuitetu, da komentarima na forumu usmeravate jedni druge, dajete sugestije, predloge i td.

b) Drugi deo ovog zadatka je da napravite Power point prezentaciju. Povedite racuna o sadrzaju koji pripremate za cas, jer je vase prezentovanje materijala na casu vremenski ograniceno na svega 10 min.

2. ZNAMENITE LICNOSTI RENESANSE ( prouciti zivot i delo najmanje DVE licnosti renesanse cije je ime ostavilo trag u istoriji ) Leonardo da Vinci, Buonarroti, William Shakespeare, Nicolaus Copernicus, Johann Gutengerg, Cristopher Columbus, Henry VIII, kraljica Elizabeth I, ....

Uputstvo za rad: Kako bi ste vreme koje proucavate shvatili u sirem kontekstu, neophodno je izmedju ostalog znati i koji su to ljudi koji su obelezili ovaj period. Proucavajuci njihov rad, zivot i delo, bolje cete shvatiti vrednost onoga cime su se oni tada bavili, i znacaj njihovog rada. Kratka biografija sa propratnim materijalom u vidu fotografija, video zapisa i td. koja dokumentuje rad i zivot odabranih licnosti treba da stoji samo na ovoj adresi, dakle ne morate da pripremate Power point prezentaciju za cas. Sadrzaj ne bi trebao da bude previse opsiran,

Podsetnik: Zadatak se postavlja na ovoj stranici, treba proveriti pravopis postavljenog sadrzaja, za sva pitanja, nedoumice i pomoc koristite forum. Velicina sadrzaj koji ovde postavljate nije ogranicena, medjutim, povedite racuna o sadrzaju koji pripremate za cas - Power point prezentaciju, jer je vase prezentovanje materijala vremenski ograniceno na casu, na ukupno 10 min. - Clanovi tima: Badrljica Dusan (predstavnik-vodja grupe), Gopic Marija, Kljajic Nikolina, Malesevic Jovana, Pavlovic Tanja, Radibratovic Zorana i Svedic Jovana. Svi clanovi tima, osim sto ucestvuju u radu, mogu da ucestvuju i u postavljanju materijala na ovoj strani, dovoljno je samo da se prijave kao clanovi i moci ce da postavljaju sadrzaj, = = MUSKI KOSTIM U VREME RENESANSE

Tekst pocinje ovde: -Za vreme Renesanse muskarci su imali veoma zanimljive i elegantne kostime koji su uglavnom pratili linije tela ili suprotno bili masivni :

http://www.creativeuncut.com/gallery-12/art/ac2-character-renders2.jpg -Muskarci uglavnom nosili siroke kosulje bele boje preko kojih je isao uzan prsluk tamne boje,ona je nisio tamne uzane pantalone i cizme koje su bile do kolena u koje je upasivao pantalone. http://etc.usf.edu/clipart/63200/63212/63212_renaissance_lg.gif PRSLUK IZ RENESANSE: http://thecostumersmanifesto.com/costumeoldsite/history/kohler/275Renaissance.JPG Mladići, paževi i vojnici nose odeću bez peševa i prorezane čakšire. One su se obično pričvršćivale za grudnjak. Čarape su se pričvršćivale za pojas u struku, i dopirale su do iznad kolena ili do prepona.

Obuća je umereno špicasta, a visoka peta je često spojena sa đonom. Cipele su obavezno prorezame i bogato ukrašene. Muškarci nose i uske duboke cizme.

U upotrebi su razni oblici kapa. Fes, bere i šeširi sa podignutim širokim obodom su omiljeni delovi muške odeće.

Plašt ili ogrtač je, naravno, bio obavezan deo garderobe. Mogao je biti različitih dužina, od kolena, pa do najduže verzije, koja se vukla po zemlji. Normani su uveli i plašt sa kapuljačom. Mnogi od njih su bili postavljeni ili obloženi krznom, ali jedna vrsta plašta, **//reno// ** , se pravila od skupocenog krzna i nosili su je samo bogati. 



Za svakodnevno odelo muškarca važi da treba da bude tamne boje, a uz oružje, rat ili svečanosti pristaju svetle boje i šarenilo.

Muškarci renesanse najčešće su nosili slojevitu odeću koja se sastojala od svilene košulje, prsluka (doublet), ogrtača, kratkih pantalona i čarapa. Svilena košulja je bila osnovni komad garderobe, pa su je nosili najbliže koži. Pošto je košulja kao takva bila simbol radne klase, teškog rada i mučnog života seljaka, aristokratija je preko svilene košulje nosila //doublet//ili prsluk. Preko njega muškarci su nosili ogrtače dugačkog i širokog kroja od raskošnih materijala koji su simbolizovali njihovu eleganciju, imućnost, plemenito poreklo. Obavezan deo muške odeće bile su kratke pantalone do kolena ispod kojih su nosili uske čarape do kolena. Podjednako važni delovi muške garderobe bili su cipele i šeširi. Početkom ovog perioda muška obuća je bila duboka, šiljata i najčešće nošena u kući, dok su kožne klompe drvenog đona nošene napolju. Krajem 15. veka obuća je postala zaobljenija i sa trakom koja je kod članka vezivana u mašnu. Do kraja renesansnog perioda obuća je postala tanja i laganija. Šeširi su takođe upotpunjavali izgled muškarca u periodu renesanse. Oni su najčešće bili ukrašeni raskošnim perom, a nekad i draguljima. Odeća nižih slojeva građanstva bila je jednostavnog kroja, boja i bez ukrasa. Prenaglašena odeća bila je statusni simbol pa su tako samo pripadnici aristokratije bili nosioci mode renesansnog perioda.



U XVI veku dvor Fransoa I postaje centar kulture i umetnosti. Na jednom mestu okupljaju se najbolji naučnici, istaknuti umetnici, glumci… Razvija se domaća radinost, u južnim krajevima otvorene su radionice za proizvodnju čoje, a u Lionu svilare, koje proizvode najlepšu svilu, brokat, damast, atlas i somot. Uvodi se i usavršava izrada čipke.

Italija Renesansa, ili preporod, je period XV i XVI veka, koji označava procvat i obnovu kulture u umetnosti. Nastaje u Italiji, u Firenci, u prvim decenijama XV veka. Nastala je kao reakcija na Srednji vek i stege koje je u tom periodu nametala Crkva. Renesansni stvaraoci se, posle prekida od skoro jednog milenijuma, vraćaju bitnim odlikama klasične umetnosti i stvaraju umetnička dela koja po značaju i kvalitetu ostaju neprevaziđena do danas. U Italiji, uporedo sa Firencom i Venecijom, koje su tokom XV veka davale osnovni ton modi u Italiji, razvija se Rim, kao glavni politički, verski i umetnički centar. 

Između kostima XV i XVI veka vidi se bitna razlika. Pripijene, lagane forme XV veka, bile su ukrašene caknama, prorezima i raznim dodacima koji postepeno nestaju. Moda XVI veka preuzima postojeće forme, a zatim one postaju punije i masivnije. Nastaju bogati, duboki nabori, teška i šumna punoća. Izgrađuje se široka linija, naglašeni su materijali koji teško padaju ili se vuku po zemlji. Mašne, pervazi i sitni dodaci uopšte, potpuno nestaju jer postaju nepotrebni i nevidljivi na ogromnim površinama bogato dezeniranih svila i baršuna. Jak kolorit i veliki kontrasti potpuno iščezavaju, smatraju se nepristojnim i neukusnim i primerenim jedino bojnom polju. Više se ne mogu naći kombinacije boja sa grbova i zastava: plavo – crveno, žuto – zeleno, već su odnosi boja mnogo prefinjeniji i suptilniji.

=Španija= Španska moda se početkom XVI veka oslobađa mavarskih elemenata i dobija samostalni karakter. U drugoj polovini XVI veka Španija postaje ekonomska i politička sila u Evropi. Iz kolonija na novootkrivenom američkom kontinentu pristizalo je ogromno bogatstvo, što je uticalo i na lično bogaćenje stanovništva, pa i na raskošnu modu. Uprkos proglasima o ograničenju raskoši koji su se ponavljali više puta, bogati Španci teško odolevaju skupocenim materijalima protkanim zlatom. To dovodi do pojave da se vlasti na kraju odreknu sprovođenja strogih odredbi o odevanju i ostave svakom da se oblači prema svojim mogućnostima. Renesansa u Španiji ne oslobađa telo, već ga ukalupljuje u krute geometrijske forme, koje vremenom evoluiraju do potpune ekscentričnosti i apsurda. Veoma jaka katolička crkva utiče na pojavu potpunog zatvaranja kostima u celoj dužini, sa nabranom štirkanom kragnom - **//kolirom//** oko vrata. Mnogi delovi kostima bivaju vatirani ili punjeni kučinom, vatom, kravljom dlakom, tako da dobijaju čvrste, oble forme. Moda španske renesanse je moda **//manirizma//** – pravca koji u umetnosti svesno odstupa od prirodnih oblika tela. U početku stoleća, odelo plemića je svetle boje, ali u poslednjih trideset godina XVI veka oni nose odelo tamnih boja, po uzoru na Filipa II, koji zabranjuje zlatne i srebrne opšive i usvaja kao dvorsko odelo crnu nošnju, dok je ženama dopušteno da nose svetliju odeću. Iz ovog vremena potiče širom sveta poznata španska čipka, kao i «crni rad» – komadi crne svile uvijeni i prišiveni vezom na beloj površini.


 * Muški kostim**

Grudnjak je pripijen uz telo, sa okovratnikom koji se penje uz vrat. Vatiran je kučinom, vatom ili tricama. Spreda dobija jedno zadebljanje koje liči na guščji trbuh – **//penseron//**. Oko vrata je nabrana, široka i okrugla kragna – kolir, koja krajem veka dobija ogromne razmere i naziva se «vodenični kamen». Slična forma pojavljuje se i na zarukavlju. Rukavi su često prorezani, a na ramenima su vatirani umeci od istog materijala kao grudnjak - “krila”. Čakšire su prosečene na trake, oble su i često vatirane. Vojnici i građani nose nešto uže i duže čakšire. Ispod njih se nose fine pletene donje čakšire. Ogrtač, ** //kapa// **, je kratak i ima trouglastu kapuljaču. Obuća je umereno špicasta, a visoka peta je često spojena sa đonom. Cipele su obavezno prorezame i bogato ukrašene. Muškarci nose i uske, duboke čizme.

U Španije je zbog kolira bere nešto viši i sa užim ivicama. Ubrzo je zamenjen visokim filcanim šeširom sa uskim obodom, ukrašenim perjem. Pošto je vrat pokriven kolirom, muškarci se šišaju veoma visoko i nose špicastu bradicu i brkove.

**Nemačka**

<span style="background-color: #ffffff; display: block; font-family: 'Helvetica Neue',Arial,sans-serif; font-size: 12px; vertical-align: baseline;"><span style="background-color: #ffffff; color: #262626; font-family: 'Helvetica Neue',Arial,sans-serif; font-size: 12px;">Početkom XVI veka Nemačka je bila važna politička i vojna sila, a ujedno vrši i znatan uticaj na nošnju evropskuh naroda. Renesansa, odnosno težnja za slobodom, ogleda se naročito u odeći nemačkih vojnika, **<span style="background-color: #ffffff; color: #262626; font-family: 'Helvetica Neue',Arial,sans-serif; font-size: 12px;">//landsknehta// **<span style="background-color: #ffffff; color: #262626; font-family: 'Helvetica Neue',Arial,sans-serif; font-size: 12px;">, koji u prvoj polovini veka postaju nosioci evropske mode. Karakteristika te nošnje je da je prosečena u svim svojim delovima i na najneverovatnije načine. Prosečeni delovi postavljeni su materijalom jake boje, koji je izvučen kroz proreze. U nemačkin zemljama ovu modu su prvo prihvatili studenti, zatim mladi otmeni ljudi, kicoši i, najzad, plemstvo. Ljubav prema šarenilu se ogleda u nošenju i po četiri – pet boja odjednom. Uprkos naredbi Rajhstaga, kojom se odelo sa prorezima zabranjuje prostim građanima, zanatlijama, torbarima i kalfama, ova nošnja se sve više omasovljuje. Seljaci izrađuju odeću od domaće vune, a vladajući slojevi koriste finu flamansku čoju ili porhet.

<span style="background-color: #ffffff; color: #262626; display: block; font-family: 'Helvetica Neue',Arial,sans-serif; font-size: 12px; vertical-align: baseline;">**Muški kostim** <span style="background-color: #ffffff; color: #262626; display: block; font-family: 'Helvetica Neue',Arial,sans-serif; font-size: 12px; vertical-align: baseline;">Košulja je nabrana oko vrata i popunjava vratni izrez grudnjaka, koji je pripijen uz telo i ukrašen prorezima na grudima. Rukavi grudnjaka su takođe prosečeni, u gornjem delu veoma široki i ukrašeni rolnom na ramenu, a u donjem delu uski. Preko ovog grudnjaka se često nosi još jedan, od kože, sa dugim peševima. Čakšire su bile prosečene i često su imale nogavice različite dužine – jedna noga je bila otkrivena do iznad kolena. Kasnije se čakšire prosecaju na trake, a sve bogatija postava dopire u širokim naborima do iznad članka. Vojnici nose kratak zvonasti ogrtač, a plemići šaube istog oblika, postavljene krznom. <span style="background-color: #ffffff; color: #262626; display: block; font-family: 'Helvetica Neue',Arial,sans-serif; font-size: 12px; vertical-align: baseline;">Obuća ima proširen vrh, često u obliku rolnice. Cipele i čizme su takođe prosečene, sa postavom druge boje koja izviruje kroz proreze. Kad zavleda španska moda, obuća ponovo postaje špicasta.



=Engleska=

XVI vek u engleskoj istoriji obeležila su dva velika vladara: Henri VIII, u prvoj polovini veka, i Elizabeta I, u drugoj polovini veka. Engleski kostim se takođe može podeliti na dva različita stila: jedan u prvoj polovini veka i drugi u drugoj polovini veka. U vreme vladavine Henrija VIII kostim se razvija pod jakim uticajem Nemačke i Francuske. Osnovno obeležje ovog stila je horizontalna linija. Vladavinu Elizabete I je, opet, obeležio snažan uticaj Španije, a karakteriše je vertikalna linija. U vreme Henrija VIII osnovni deo muške odeće je dublet, čija je dužina nekada dopirala do kolena. Rukavi su se postepeno širili i često su bili vatirani i prosecani. Nekada su nošeni i dupli rukavi, tako da je jedan par padao slobodno sa ramena i bio od drugog materijala. Omiljene tkanine su bili somot, saten i zlatne tkanine, često bogato ukrašene zlatnim vezom i biserima. Preko dubleta se nosila vrsta kaputa koja se napred kopčala ili šnirala, a preko njega kaput nastao iz hupelande-a, širokih ramena, koji se spuštao u dubokim naborima do stopala i bio obično obrubljen krznom.
 * Muški kostim**

Donja odeća se sastoji od čakšira spojenih sa čarapama koje su se vezivale za dublet. Obuća ima formu pačjeg kljuna. Bila je od kože, somota ili svile, često prosecana i ukrašena dragim kamenjem. Kape i šeširi su nošeni i u zatvorenom prostoru i na otvorenom. Omiljeni su bili meki šeširi sa širokim obodom.



Sredinom veka, pod španskim uticajem, moda se menja. Grudnjak i čakšire se kruto vatiraju, zaobljujući formu grudi i bokova i naglašavajući tanak struk. U modi su kratke, okrugle čakšire. Rukavi su vretenastog oblika. Oko vrata, a često i u doručju, se nosi kolir. Koliri uskoro dostižu razmere «vodeničnog točka», a nekad se nosi i dva-tri kolira jedan iznad drugog. Boje su prigušenije nego u prethodnom periodu. Nose se kratki polukružni ogrtači. Utisku izdužene figure doprinose i nove forme šešira. Ravne kape i široki, niski šeširi ustupaju mesto višim formama. Omiljeni je tzv. španski šešir – visoki konusni šešir, uskog oboda. Menja se forma obuće. Nestaje pačji kljun, a umesto njega nose se umereno špicaste cipele Kosa je relativno kratka. Nose se brada i brkovi. Čak i brade prate formu siluete, pa su u vreme Henrija VIII one široke i pune, a u vreme Elizabete I izdužene i špicaste. Medaljoni su omiljena forma nakita, a sinovi jedinci i najstariji sinovi nose minđušu.

**Francuska**

<span style="background-color: #ffffff; color: #262626; font-family: 'Helvetica Neue',Arial,sans-serif; font-size: 12px;">U XVI veku dvor Fransoa I postaje centar kulture i umetnosti. Na jednom mestu okupljaju se najbolji naučnici, istaknuti umetnici, glumci… Razvija se domaća radinost, u južnim krajevima otvorene su radionice za proizvodnju čoje, a u Lionu svilare, koje proizvode najlepšu svilu, brokat, damast, atlas i somot. Uvodi se i usavršava izrada čipke.

<span style="background-color: #ffffff; color: #262626; font-family: 'Helvetica Neue',Arial,sans-serif; font-size: 12px; vertical-align: baseline;">**Muški kostim**

<span style="background-color: #ffffff; color: #262626; font-family: 'Helvetica Neue',Arial,sans-serif; font-size: 12px; vertical-align: baseline;">Početkom veka muški kostim se sastoji od košulje, grudnjaka, donjih i gornjih čakšira i ogrtača. Košulja je nabrana učkurom oko vrata, a ponegde se javlja i jednostavna kragna, koju sredinom veka zamenjuje kolir. Grudnjak, purpoint, je u početku uzan i bez peševa, a kasnije plemići nose kratke, a građani duge peševe. Pod španskim uticajem vatiraju se grudi i trbuh (penseron), kao i rukavi, a na ramenima se pojavljuju obavezna krila. Krajem veka grudnjak se otvara oko vrata, tako da košulja sve više dolazi do izražaja.

<span style="background-color: #ffffff; color: #262626; font-family: 'Helvetica Neue',Arial,sans-serif; font-size: 12px; vertical-align: baseline;">

<span style="background-color: #ffffff; color: #262626; font-family: 'Helvetica Neue',Arial,sans-serif; font-size: 12px;">Tokom veka najviše promena trpe čakšire. Na samom početku veka još uvek su mi-parti. U vreme vladavine Fransoa I postaju šire rasečene na vertikalne pruge, kroz koje se vidi postava. Tokom španskog uticaja postaju krute, vatirane, kratke i prosecane, mada u mnogo manjoj meri nego u Španiji. Krajem veka ovaj oblik biva zamenjen širim i ležernijim čakširama koje se vezuju ispod kolena. U to vreme nestaje brageta i javlja se preklopljen šlic sličan današnjem. Od 1590. godine u modu ulaze pletene donje nogavice (čarape). <span style="background-color: #ffffff; color: #262626; font-family: 'Helvetica Neue',Arial,sans-serif; font-size: 12px;">

<span style="background-color: #ffffff; color: #262626; font-family: 'Helvetica Neue',Arial,sans-serif; font-size: 12px;">Tokom veka najviše promena trpe čakšire. Na samom početku veka još uvek su mi-parti. U vreme vladavine Fransoa I postaju šire rasečene na vertikalne pruge, kroz koje se vidi postava. Tokom španskog uticaja postaju krute, vatirane, kratke i prosecane, mada u mnogo manjoj meri nego u Španiji. Krajem veka ovaj oblik biva zamenjen širim i ležernijim čakširama koje se vezuju ispod kolena. U to vreme nestaje brageta i javlja se preklopljen šlic sličan današnjem. Od 1590. godine u modu ulaze pletene donje nogavice (čarape).

<span style="background-color: #ffffff; color: #262626; font-family: 'Helvetica Neue',Arial,sans-serif; font-size: 12px;">

<span style="background-color: #ffffff; color: #262626; font-family: 'Helvetica Neue',Arial,sans-serif; font-size: 12px; line-height: 0px; overflow: hidden;">





> **Leonardo di ser Pietro da Vinci** poznat kao **Leonardo da Vinci** ([|15. april] [|1452] — [|2. maj] [|1519]) je bio [|italijanski] [|renesansni] [|arhitekta], [|pronalazač], [|inženjer], [|vajar] i [|slikar]. Bio je opisan kao [|ideal] "renesansnog čoveka" i kao univerzalni [|genije]. Poznat je po svojim remek-delima, kao što su "//[|Tajna večera]//" i //[|Mona Liza]//, a njegovi izumi se danas koriste u modernoj tehnologiji, iako nisu primenjivani u njegovo doba.Pomogao je razvoju [|anatomije], [|astronomije], i [|građevinarstva]. > > > Leonardo uči zanat u umetničkoj radionici [|Verrocchia] [|1466]. [|Verrocchio] je bio vodeći [|firentinski] [|kipar], zlatar i [|slikar]. Verrocchio je oduševljen crtežima mladog Leonarda i prima ga u svoju radionicu, gde Da Vinci počinje da radi sa mnogim poznatim umetnicima - [|Botticellijem], [|Peruginom], [|di Credijem]. U junu [|1472]. Leonardo je postao član slikarske bratovštine, čime je završio školovanje. U knjizi upisanih u bratovštinu da Vinci je upisan pod imenom Lionardo. > Prvo poznato Leonardovo delo je crtež Arnovaleja u mastilu- urađen [|5. augusta] [|1473]. Na njemu se vidi Leonardova darovitost, jer je [|ralistično] naslikao [|pejzaž], što niko pre njega nije uradio
 * =Leonardo Da Vinci=

SLIKAR
„Slikarstvo je poezija, koja je vidljiva i ne da se čuti a poezija je slikarstvo koje se sluša i nevidljivo je“ > Leonardo je jako poznat zahvaljujući svojim slikama i majstorskom slikom kao što je [|Posljednja večera] koja je naslikana [|1498] godine. >

„Mona Liza“ (koja je poznata i kao „La Gioconda “ na italijanskom ili „La Joconde “ na francuskom jeziku) koja se nalazi u [|Luvru] u [|Parizu] i naslikana je [|1503] – [|1506] –tih godina i ako se vode polemike dali je ovu sliku napravio sam ili zajedno sa nekim od njegovih učenika.



NAUCNI RAD
[|1483]. godine Leonardo se seli u [|Milano] da bi radio kao civilni i vojni inženjer za "Duke" a posao slikara i skulptora mu postaje sporedno zanimanje. Leonardo je radio i kao dizajner i direktor [|dvorskih] festivala. Tu započinje svoje prve sistematske naučne studije bazirane na praktičnim iskustvima iz [|anatomije], [|botanike], [|matematike], [|fizike] i [|mehanike].

Da Vinči je crtao i različite životinje: pse, mačke, medvede, konje, pa čak i zmaja. Bez znanja detalja o anatomiji osim onih koje je mogao da vidi golim okom, nacrtao je "Drvo žila" na kome je prikazao položaj srca, pluća i glavnih [|arterija] u ljudskom telu.

VAJAR
Mnogo godina je proveo stvaranjem monumentalnih planova na izradi velike skulpture konjanika od bronze („Gran Cavalo“) koje je trebala da stoji u gradu [|Milanu] ali rat sa [|Francuskom] nije dozvolila da se ovaj projekat realizuje. Osim ovog on je sam ostvario i mnoge druge radove u vajarstvu od kojih su najpoznatiji oni najstariji radovi.

ARHITEKTA
Mnogo zapisa od Leonarda se odnosilo na građenje i planiranje najme [|katedrala]. Njegove studije su počinjale ispitivanjem raznih građevinskih alata i pomoćnih sredstava za gradnju.

Samo mali broj Leonardovih radova u arhitekturi je ugledalo svetlo dana



NAUKA I KONSTRUKCIJA MASINA
Uverljive i upečatljive su njegove studije koje su ubeležene u dnevnike koji sadrže 6.000 stranica primedaba i crteža u kojima se nalate prelazi između nauke i umetnosti.

ASTRONOMIA
U astronomiji Leonardo je verovao da sunce i mesec kruže oko zemlje kao i da je mesec pokriven vodom i kao takav odbija svetlost i ako je otkrio uticaje meseca na plimu i oseku.

ANATOMIJA
Leonardo je učestvovao u seciranju i to je omogućilo izradu mnogih anatomskih crteža i planirao je velike radove ljudske i upoređivačke anatomije. Došao je na ideju kako secirati oko i taj se način upotrebljavao do [|19. veka]. [|1490] godine je stvorio „Kanon proporcija“ po idealnim proporcijama muškog tela koji je popisao u svom radu [|rimski] [|arhitekta] Markus Vitruvius Polio i ova studija nazvana „Homo Vitruvius“ („Vitruvijanski čovek“) je jedan od najpoznatijih njegovih radova.